Конституционният
съд (КС) обяви част от разпоредбите на Закона за електронните съобщения (ЗЕС)
за противокоституционни, с което на практика постави следенето в интернет извън
закона.
Делото
бе образувано в средата на април м.г. по искане на омбудсмана Константин
Пенчев, който атакува всички разпоредби на ЗЕС, приети през 2010 г., за да
регламентират следенето в интернет.
Според
омбудсмана, макар да преследва цел в обществен интерес, събирането и
съхраняването на трафични данни от всички потребители с цел "евентуално
използване на част от тези данни по отношение на ограничен кръг от лица, неясно
кога, за евентуално разкриване на престъпления, е неоправдана и
непропорционална намеса от страна на държавата в личния живот и свободата на
кореспонденцията на гражданите, гарантирани от Конституцията на РБ".
Според
ЗЕС родните провайдъри са длъжни да съхраняват всички трафични данни в
продължение на 1 година. МВР, ДАНС и прокуратурата имат право да ги изискват
при разследване на престъпления, за които се полага затвор над 5 години.
Последните промени в закона реално улесниха достъпа на службите до тези данни,
защото свалиха нивото на съдебен контрол от председател на окръжен съд до
председател на районен съд, въпреки острите критики.
Освен
това магистратите реално са възпрепятствани да проверят за какво точно се искат
трафичните данни, защото исканията са бланкетни и службите не са длъжни да
предоставят доказателства по разследванията си. При съдебно разрешение за
предоставяне на трафични данни, доставчиците са длъжни да удължат срока за
съхранението им с още 6 месеца.
КС
обаче обявява именно тези разпоредби за противоконституционни, възприемайки
доводите на Съда на Европейския съюз, базиран в Люксембург, с които в началото
на април м.г. той обяви за невалидна директивата за запазване на трафични данни
на гражданите на ЕС до две години с цел да послужат при евентуално разследване
на тежки престъпления.
Тогава
европейските магистрати приеха, че разпоредбите в нея са твърде всеобхватни и
неконкретни и дават възможност на службите за необосновано сериозна намеса в
личния живот на гражданите, което противоречи на Хартата за основните права в
ЕС.
![](https://blogger.googleusercontent.com/img/b/R29vZ2xl/AVvXsEh4dugH_fUBsDjVokOeeFcNuRCcpLbm58DEMmRKDla302lw6Kc9CSEsFtvoPAXlz1JmQU0CzM6MOFxfpp4rmz89ctlaOoQ2mp2lW85Q_hyphenhyphendF8m03Oc4UR9vxdcCwvkma9QE7_3jtdHQF-w/s1600/--.jpg)
Тези
аргументи бяха споделени и от Върховния касационен съд, който на свой пленум в
началото на юли м.г. прие становище по казуса, което бе приложено по
конституционното дело. Според върховните съдии текстът в ЗЕС, предвиждащ
трафичните данни на потребителите да се пазят от интернет доставчиците и
"за нуждите на разкриването и разследването на тежки престъпления и
(компютърни) престъпления по чл. 319а – чл. 319е от Наказателния кодекс, както
и за издирване на лица", е в директно противоречие на конституцията.
Именно
тези разпоредби от закона КС обявява за противоречащи на основния закон с 8 на
3 гласа. Решението на конституционните съдии означава, че сега парламентът
трябва да приеме нова законова уредба по въпроса с трафичните данни. След
обнародването му в Държавен вестник отпада задължението на провайдърите да
пазят въпросните данни за клиентите си, а съдиите спират да издават разрешения
за проследяване на комуникацията на граждани в интернет.
mediapool.bg
Няма коментари:
Публикуване на коментар